Karantīna
|
|
Meilis | Datums: Otrdiena, 27.Oktobrī.2020, 18:27 | Komentāri # 1 |
Vieglas smiltis Tev draugs
Komentāri: 6565
Balvu ielāde ...
| ![](/_fr/46/s2774813.jpg) Cīņa pret dažādu infekcijas slimību uzsliesmojumiem Latvijā bija aktuāla arī pirms 100 gadiem, kad Rēzeknē darbojās īpaši bēgļiem un karagūstekņiem izveidotā karantīna.
Karantīnā notika personu veselības pārbaudes, jo nereti daudzi iebraucēji slimoja ar dažādām lipīgām slimībām (pārsvarā dažāda paveida tīfu). Lai izvairītos no iespējamajām epidēmijām, inficētās personas izvietoja īpaši viņiem paredzētajās barakās, kur notika to turpmākā ārstēšana. Saslimušo skaits visaugstākos rādītājus sasniedza no 1921. gada decembra līdz 1922. gada septembrim. Īpaši augsts tas bija 1922. gada maijā un jūnijā, kad aptuveni 16-18% no visiem karantīnā iebraukušajiem konstatēja kādu slimību, turklāt vairāk nekā 50% tika diagnosticētas lipīgās saslimšanas (lielākoties izsituma un atguļas tīfs). Lielā slimnieku skaita dēļ trūka vietu to ārstēšanai, tādēļ daudzus no pacientiem nosūtīja uz Rīgu. Tomēr saslimušo personu skaits 1921. gadā sasniedza tik plašus apjomus, ka Ministru kabinets pieņēma lēmumu par atsevišķas slimnīcas izbūvi Rēzeknes karantīnas teritorijā un arī Rīgā. Piemēram, 1922. gadā Rēzeknes karantīnas medicīnas iestādē ārstējās 1357 pacienti, no kuriem 1048 slimoja ar dažāda veida lipīgajām slimībām.
Ja vari - dari, ja nevari - nesāc!
|
|
| |
Meilis | Datums: Otrdiena, 27.Oktobrī.2020, 19:09 | Komentāri # 2 |
Vieglas smiltis Tev draugs
Komentāri: 6565
Balvu ielāde ...
| ![](/_fr/46/s5589015.jpg) Tas bija pirmais lielais, organizētais latviešu bēgļu transports, kas pienāca no lielinieciskās Krievijas saskaņā ar starpvalstu līgumu. Līdz tam bēgļu atgriešanās bija drīzāk stihiska.
Īpaši ierīkotajā Rēzeknes karantīnas nometnē repatriantus atutoja, dezinficēja, viņi nomazgājās un vajadzības gadījumā saņēma jaunas drēbes. Jāņem vērā, ka tajā laikā otrpus robežai vēl plaši bija izplatītas lipīgās infekcijas slimības, piemēram, tīfs, tāpat holera, dizentērija.
Nometni iekārtoja barakās, kuras karaspēka vajadzībām vēl bija cēlusi Krievijas impērijas armija. Vācu okupācijas laikā tā bija karagūstekņu nometne, bet Pētera Stučkas lieliniekiem tā atkal kalpoja kā karaspēka novietne.
Ar divkāršu dzeloņstiepļu žogu apvilktā teritorijā atradās 18 barakas, sanitārais mezgls, pirts, personāla ēkas, divas slimnīcas ar 100 gultasvietām, virtuve.
Nometnes ietilpība bija 2000 bēgļu. Caurlaidība – 500 cilvēku dienā. Karantīnas laiks – 5 dienas. Lēsa, ka kopumā no Krievijas varētu ierasties un caur šo nometni iziet ap 300 tūkstoši cilvēku.
Ja vari - dari, ja nevari - nesāc!
|
|
| |
|
|
|